Ja
Da er det tid for mer mobilapper til forskning
Stadig flere forskningsmiljøer har kommet til den erkjennelsen at respondentene eller forsknings-
objektene de studerer, de går rundt med en potent "datainnsamlings-device" i lomma, i veska eller i sekken
og de har gjerne med seg mobilen overalt. Og for de som driver med såkalte EMA-studier
altså Ecological Momentary Assessment, så gir dette helt nye muligheter for å samle inn sanntidsdata
og gjøre repeterende observasjoner fra deltakernes daglige miljø.
Dette medfører som kjent en del utfordringer med hensyn til personvern og GDPR.
De appene som vi utvikler benytter eksisterende infrastruktur ved Universitetet i Oslo for innsamling og lagring av
sensitive data. Så appene bygges på en måte oppå veletablerte tjenester som Nettskjema og Tjeneste for Sensitive Data, altså TSD
og det ligger mye tung og solid infrastruktur bak når personsensitive forskningsdata skal samles inn via mobile enheter.
og så lenge appene er i praktisk bruk og samler det vi kaller skarpe data via vår infrastruktur
så krever vi at prosjektene har et operativt TSD-prosjekt og etiske godkjenninger fra sine
oppnevnte personvernombud, som for eksempel REK eller NSD.
I dag får dere en intro til et knippe app-utviklingsprosjekter med noe ulikt kompleksitetsnivå.
Appen som heter Akkurat nå, til høyre på skjermen her, er rimelig enkel og ble laget på rekordtid og på lavbudsjett
mens FoodCapture til venstre derimot har banebrytende ny teknologi. Den er mer komplisert, kostbar og tidkrevende
Det er mye skreddersøm på denne med diverse avhengigheter og integrasjoner.
Og til slutt så vil jeg også nevne et stort og viktig prosjekt som starter opp etter sommeren, nemlig video-appen
Når vi utvikler apper in-house, altså her på USIT så følger vi ett sett av moderne best practice teknikker som er
inspirert av design-tenkning og agile metode og scrum. Dette er en arbeidsmodus og et mindset som
fungerer veldig bra for utvikling og innovasjon. I all hovedsak dreier det seg om å jobbe
feedback basert i små autonome, og dedikerte produkt-teams, som da kan bevege seg raskt i feltet
Så vi jobber gjerne i timebokser eller sprinter på 1 til 2 uker, litt avhengig av hvor hyppig
tilbakemeldinger det er behov for i hvert enkelt prosjekt. Og det er da tett dialog med oppdragsgivere
og brukere underveis og gjerne til en fast tid på fredager, hvor vi sammen gjennomgår incrementer i produktet.
ett suksesskriterier for vår del det har vært å redusere såkalt Work in Progress til ett hovedprosjekt.
Det betyr at et produkt-team kun jobber på ett prosjekt om gangen. Erfaringen er at dette gir vesentlig bedre
resultater, og utviklingen går raskere og med høyere kvalitet.
Teamet som lager apper her rimelig fullstack kompetente. De har ferdigheter i frontend
programmering, backend og interaksjonsdesign/UX. Så denne gjengen gjør magiske ting.
De har blant annet laget Happy Hands som vi er veldige stolte av, som Therese har vist nettopp.
Akkurat nå er en mobilapp utviklet på oppdrag fra Forsknings- og utviklingsavdelingen, Psykisk helse
og rus ved Vestre Viken, med postdok Wenche Ryberg som vår kontaktperson. Hun hadde behov for en
mobilapp til å forske på den kritiske fasen etter utskrivelse fra psykiatrisk behandling.
Denne appen kartlegger forekomsten av selvmordstanker og assosierte fenomener blant pasienter de
første ukene etter utskrivelse.
Appen heter Akkurat nå fordi den spør om brukernes opplevelser her og nå, altså in situ.
Erfaringene fra prosjekter som ligner på dette er at respondentenes motivasjon til å svare øker når de
vet at noen følger med, og på en måte overvåker svarene.
I dette prosjektet så følger behandlerne med på hvordan pasienten har det fra dag til dag
men her var det også et ønske om å ta i bruk nye forskningsmetoder for å komme tettere på respondenten.
I 10 dager får deltakerne 5 daglige spørreskjemaer i appen med spørsmål om hvordan de har det
Hvem de er sammen med, om det har skjedd noe betydningsfullt den dagen,
om de har hatt selvmordstanker eller relaterte opplevelser rundt det.
Brukerne får randomiserte varsler på sin telefon i løpet av dagen, i en periode på 10 døgn etter utskrivelse fra behandling,
hvor de da ble bedt om å svare på noen korte skjema.
Involverte forskere kan da studere sett av fenomener i sanntid fra time til time og i den kontekst de opptrer.
Man kan si at en fordel i dette prosjektet var at vi kunne gjenbruke en del kode fra andre apper
blant annet fra Min EMA som har lignende funksjonalitet.
Vi ble enige med oppdragsgivere om å inkludere noe gamification i appen for å visualisere fremdrift
og brukerne får et kronblad på en blomst etter hver utfylling og en komplett blomst når de er ferdig.
Denne appen ble utviklet på kort tid, i et konstruktivt tverrfaglig samarbeid. I løpet av 2 uker med
dedikert team-innsats var appen klar for TestFlight
og det er intern rekord.
Her ser vi kronbladet for levert svar, du har svart på ett av fem varsler i dag.
Så er det FoodCapture. Dette er et verktøy for å hjelpe helsepersonell til å kartlegge kosthold,
og gi bedre oppfølging og behandling av eventuelt underernærte pasienter. Så i appen så kan det registreres matinntak og
andre ernærings-relaterte symptomer.
Kompleksiteten på denne er helt på den andre siden av skalaen, så i denne løsningen er det brøytet ny mark
Appteamet har i samarbeid med utviklerne i TSD gjort ting som ingen har gjort før, nemlig hente
ut data dynamisk fra TSD for BankID-brukere til en mobilapp.
Oppdragsgiver på denne har vært Institutt for medisinske basalfag, medfak ved Universitetet i Oslo med Mari Mohn Paulsen
som vår kontaktperson for utviklingen. Dette prosjektet har krevd stamina, mange intense
arbeidsøkter og en god dose bugfix. Selve appen har to moduser, en for pasienter som
registrerer på egen iOS eller Android telefon og en for helsearbeidere.
En spesialisert syntaks regner så ut pasientens behov for energi, protein og væske, og så sammenlignes
inntak da med individuelt behov. Den nye i helsearbeider modusen er
blant annet at sykepleiere kan inkluderes direkte fra appen og foreta registreringen på vegne av
pasienter som ikke klarer det selv.
Helsearbeidernelogger på med ID-porten. Så får de en sesjon mot TSD som varer opp til et par
døgn før de må logge inn på nytt.
Appen har også en vaktromsfunksjon hvor flere helsearbeidere kan brukes samme iPad.
Når dataene lander i TSD så prosesseres de med noen smarte R-script, før de blir
tilgjengelige som lesbare rapporter for helsepersonell i TSD publication portal. Disse rapportene
inneholder noe mer informasjon enn det du får i appen, blant annet individuelt tilpassede forslag
til ernærings-behandling, og et utkast til ernæringsplan, som også kan sakses inn i journalen hvis behov for det.
Etter sommerferien så skal vi gang med utvikling av en ny videoapp som leverer data til sikker lagring
i TSD via Nettskjema, tiden er moden for det.
Vi har et godt samarbeid med NKVTS, det er nasjonalt kunnskapssenter om vold og traumatisk stress.
Vår kontaktperson der er Karina Egeland. NKVTS vil delfinansiere utviklingen og skal bruke denne i
forbindelse med veiledning av nye terapeuter, også filming av terapi så de sammen en veileder i
retrospekt kan vurdere interaksjonen mellom behandler og pasient.
Opptakene blir da tilgjengelig for avspilling med standardverktøy i TSD.
Det er stor etterspørsel etter en enkel og brukervennlig app for å gjøre videoopptak med sikker lagring.
Blant annet fra de som driver med klasseromsforskning og veiledning i psykisk helsetjeneste.
Et premiss her er at video-appen skal utvikle som en felles tjeneste og driftes sentralt ved USIT. På den måten blir den
også fritt tilgjengelig for alle som har tilgang til TSD-løsningen sånn som Diktafonen er i dag.
Kan også nevne et par andre apper vi jobber med fremover.
Her ser dere FatigueACt, det er en mestringsapp for personer med fatigue etter hjerneslag.
Dette blir en mobilapp for å registrere aktiviteter, og så score disse etter hvor krevende de oppleves.
Appen skal også kunne predikere fatigue nivå for fremtidige aktiviteter, for å hjelpe brukeren å planlegge hverdagen.
Forskningen koordineres ved Lovisenberg sykehus og vår kontaktperson der er professor Anners Lerdal.
I disse dager så gjør vi også et innledende konseptarbeid for Ungkost, altså med interaksjonsdesign.
Den skal brukes i forbindelse med den nasjonale kostholdsundersøkelse, som et verktøy for kartlegging
av barn og unges kosthold. Denne uka har vi hatt brukertester på en prototype med 13/14-åringer som
skal registrere alene og 3/4-åringer for foreldre fyller inn på vegne av barnet.
Prototypen kjører nå i nettleser av praktiske årsaker.
Dette er et samarbeid med kostholdsforskere ved UiO med Mari Mohn Paulsen og Lene Frost Andersen.
Så har vi valgdagboken på dansk.
Den er tidligere brukt ved norsk kommunestyre- og fylkestingsvalg i Norge i 2019.
Den skal nå gjøre nytten for seg i det danske folketingsvalget, og ble oversatt og tilpasset til en dansk kontekst
Dette er samarbeid med Institutt for samfunnsforskning ved Signe Bock Segaard.
For de av dere som er interessert i mobile løsninger til forskning og lurer på muligheter for
app-utvikling osv, så skyt gjerne QR-koden for mer informasjon og kontaktpunkt.
Når vi får forespørsler om utvikling av nye apper så er det gjerne en del kriterier som vi ser etter
blant annet om det er relevant da med en mobilapp eller en web-applikasjon og om vår ekspertise og
infrastruktur er påkrevd av personvernhensyn, og har forskningsprosjektet tilstrekkelig
finansiering til utvikling.
Takk for oppmerksomheten
Tusen takk, Pål.
Det er ganske syke folk som bruker disse appene. Vi har både hørt om håndartrose, og du viste flere andre ting.
Har du noe erfaring med at folk ikke klarer å bruke appene, at de er for gamle, eller for skrall til å bruke apper.
Nå er det gjerne forskningsmiljøene som administrerer studiene innenfor sin målgruppe da, men vi har
ikke noe konkrete tilbakemeldinger på at de ikke klarer å bruke appene, men det blir jo en relevant case
i FatigueACt-appen, for der har du pasienter som har vært igjennom hjerneslag, så da har vi mye
fokus på universell utforming
og å tilpasse den til målgruppen.
Video-appen, går det an å si noe mer om når den kommer?
I første omgang så blir den utvikla for NKVTS sine terapi-sesjoner og vi tenker å ha en app
klar i løpet av høsten, et stykke utpå høsten, og neste fase da blir å gjøre den generelt tilgjengelig
for alle som har tilgang til TSD. Så da er vi nok på ut på vårparten neste år tenker jeg.
Da får jeg bare kommentere på det at det kommer en generell video-app fra oss, men den kommer ikke til å fungere kun
med Nettskjema, fordi vi ønsker ikke å ha videoer lagret i Nettskjema. Man må ha et prosjekt i Educloud eller i TSD, og så må man
se på videoen der inne, det er sånn vi har tenkt det skal være, men det vil gå via Nettskjema,
det gjør at vi kan skalere fort og tilby dette som tjeneste til alle som har prosjekt i TSD eller Educloud.
Det blir da en generell app på lik linje med Diktafon-appen, men forskjellen er at Diktafon-appen går an å bruke bare med Nettskjema.
Du viste noen kostholdsapper, det er ikke en generell app for kostholdsforskning?
Nei det er ikke det, det er skreddersøm, laget for spesifikke forskningsprosjekter.
Så alle appene utenom disse to er for egne prosjekter.
Da kommer det masse spørsmål om video-appen, når kommer film-appen
Tror det er sånn 20 spørsmål om når kommer film-appen. Vi får anse det som en stående applaus og at folk står veldig og venter
Vi har hvert fall fått muntlig orientert at det kommer en generell video-app
som er designet for opptak av særlige kategorier av data i filmen og som kan brukes til alle typer
forskning, avhengig av hvilket prosjekt du leverer den til
Det ser vi veldig frem til og vi vet at dette er veldig etterlengtet
Vi kan legge til at vi lagde en løsning for NKTVS som ikke skalerte, og det har vært noe av erfaringen med å ha 100 iPader plassert rundt på
klinikker for å filme, som et treningsopplegg de har for terapeuter, men det skalerte ikke til at flere kunne bruke det
og derfor har vi bestemt oss for å lage en ny versjon. Den vil jo da fungere mot mer den generelle infrastrukturen.
Da kommer det et spørsmål her, hvem tar man kontakt med hvis man ønsker å utvikle en app og hva koster det, du har jo sagt litt om det
Da må de google mobilapper til forskning, Universitetet i Oslo, så er det et felles kontaktpunkt der
som er mobil-app@usit.uio.no. Det som skjer, er at Pål svarer
på mailen og så sier han vi kan ta en prat og så tar jeg og Pål en prat med dere for å diskutere premissene, eller om det støtter en søknad eller lignende
og så tar vi det videre derfra. Som Pål viste så er det noen mobilapper som bare koster 100 000 og så er det noen som koster 3-4 millioner,
så det er veldig avhengig av hvor kompleks appen er
Det er et spørsmål om hvordan gjør man det at man noen ganger lagrer lokalt i mobilen uten å sende det, og lurer på hvilke typer data man lagrer i appen.
Det har jo vært noe om det tidligere i denne keynoten i dag, men kan du sin noe om hvilke data som vi vanligvis velger å lagre i mobil-appen.
Vi bruker et minimaliseringsprinsipp, at vi egentlig lagrer minst mulig på den mobilenheten og dataene sendes videre til TSD
men i noen tilfeller så velger vi å lagre små datamengder for å kunne gi noe tilbake til brukeren.
For eksempel en graf eller et plot eller noe som gir mer-verdi for brukerne.
Kan bare legge til at det er flere måter å lagre data i en mobiltelefon, i en app, og måten vi lagrer det på i appene er en måte så
det ikke blir tatt backup av når du setter opp backup av hele telefonen. Det betyr at når folk bytter telefon så mister de all dataen som ligger lokalt.
Det har vært utfordringer, men vi har funnet pragmatiske løsninger for å håndtere det.
Vi skal garantere for at dataen ikke blir tatt backup av til for eksempel skytjenester som veldig mange har for å ta backup av hele telefonen sin.
Så gjør vi gjerne risiko og sårbarhetsanalyse sammen med oppdragsgiver, der det er behov for det.
Så var det kommet noen flere spørsmål, vi kan godt ta de nå. Når appen ikke skal brukes til forskning kan den knyttes til annet TSD kommer det spørsmål om
Jeg antar at han snakker om en app her som har blitt brukt mot TSD og skal videre kanskje, men vi har ikke noe erfaring med det egentlig?
Nei men det er jo noen som ønsker å bruke appen etter at den har vært gjennom proof-of-concept i en forskningsstudie
og ønsker å gjøre den generell, eller tilgjengelig for alle
Det kan vi også bistå med, men vi jobber primært med forskningsstudier. Så når de er ferdig med forskningen
Og appen skal leve videre så er det et annet scenario. Da er det gjerne andre utviklere som må ta over.
Da har det vært sånn at de som har gjort det foreløpig, så har man valgt å ikke samle inn data fordi man ikke har noe
grunnlag for å samle inn data lenger. Men siden den virker har man latt den ligge ute fordi man vet at den virker med de lokale dataene