[Automatisk tekstet av Autotekst med NB Whisper. Kan inneholde feil.] Og med meg her så har jeg Leon, jeg er leder for TSD.
Og Jon, jeg leder for HPC-biten.
Så da ... Vi diskuterte litt den ... Hvordan skal vi ...?
... gi denne introen, og så sier Leon at ... OK, vi har en forsker.
Siste gang, Leon.
Take it away.
Ja, så si at jeg er en forsker, og jeg ønsker noe svar om et eller annet fenomen.
Da er det lite sannsynlig at jeg skal gjøre det uten å bruke data.
Hvis jeg er ikke i matematikk, da.
Så la oss si da at jeg ...
Må forske på data som er hentet inn fra personer.
Og jeg bor i Norge, og vi har jo GDPR, som stiller krav til hvordan jeg skal jobbe med disse dataene.
Og la oss si at jeg har mange terabyte med data.
Hva skal jeg gjøre?
Og jeg må kanskje samarbeide med folk som ikke er i Norge.
Det er veldig typisk.
Hvordan skal jeg løse det?
Gard var jo forsker og pleide tidligere å presse konferansene og fortelle om hvor fælt det var å være forsker, for det var så dårlige IT-løsninger.
Så han syntes det var så ille at han slutta å forske og begynte heller å bygge gode IT-løsninger til forskning.
Og dere sitter med med arven og bygger dette videre.
Vi skal vise hvordan vi har fått opp bildegeneratorer i KI-biten vi skal snakke om.
Dette var det vi fikk av forskere da vi ba AI-modellen om å lage forskere.
TSD og nettskjema har kanskje òg i større grad den siste tida blitt en del av noe.
Som en del av ei brikke i en litt større løsning.
Vi skal bl.a.
snakke om integrasjonen med Helse-Norge seinere i dag.
Ofte henter man inn data fra folk som egentlig ikke er så interessert i selve forskningen.
De bare gir sitt samtykke at du kan forske på sine data.
Og da har de ikke så lyst til å bry seg om alle forskningssystemer som er involvert i bakgrunnen.
Og heller ikke folk som jobber i klinikkdrift, de har kanskje ikke så lyst til å ...
Få et eller annet ekstra logg-in for å måtte sette opp et skjema.
Og de som må ha oversikt over samtykkene, de har heller ikke lyst til å bry seg om de systemene som forskerne bruker.
Er det spesielt rundt journaldataforskning, egentlig?
Ja, f.eks.
data som kunne ha vært i journalene.
Men ikke bare det.
Bare som et prinsipp.
Hvis vi bygger forskningstjenester, må vi huske på at et forskningsprosjekt ofte er et samarbeid mellom forskere og ikke-forskere.
Det er et stort opplegg, og vi må bygge slik at vi tar hensyn til de andre systemer som allerede fins i Norge, for å hente inn data, hente inn samtykke osv.
Det er i den konteksten at vi har sett på å integrere med Helse-Norge, fordi der er innbyggerens helse overflate, da.
Tidligere var TSD litt svartvokst.
Så var alt trygt, så lenge du hadde dataene der inne.
Men vi har fått Sømnes integrasjon med Helse-Norge.
Kvalitetsregisterforming ...
Dette gikk ikke an for et år siden.
Du får en melding i Helsenorge om at de skal legge deg inn i systemet, og så blir du sendt via nettskjema til SD, og så ender opp et valid samtykke som ligger på serverne til DOS inn i MedIncite.
Dette gikk ikke an for et år siden, men det går an i dag.
Så det er litt spennende at vi nå
Gard flasha noen tall tidligere.
Her er jo noe data om TSD.
Den første forkortelsen brukes ofte i IT-sammenheng.
Vi er på en måte en platform as a service, og plusset der tyder på at vi gjør andre ting i tillegg også.
En platform as a service betyr at du bare stiller opp med dine data og dine godkjenninger, og setter i gang med å forske.
Du trenger ikke å bygge noe IT-infrastruktur selv.
Men vi er fleksible, og vi hjelper disse prosjektene som trenger å bygge mer.
Da kan du faktisk kjøpe inn egen hardware hvis det er nødvendig.
Og så drifter vi det på vegne av forskningsprosjekter.
OTSD er blitt mer en plattform.
Forskningsplattformen vår består av mye mer enn det mange brukere ser, som fremstår som bare en virtuell maskin.
Det er en mye større løsning.
Vi ser på databruken vår, åtte PT-byte er jo mye data.
Den har økt mye.
Antall aktive prosjekter har kanskje flata seg noe ut.
Det er jo prosjektet som slutter.
Ganske aggressiv avslutning for oss òg, for å rydde opp.
Det er en viss kostnad per prosjekt òg, så mange må jo avslutte de, og det er jo fint.
Men de bruker mer aktivt de prosjektene vi har, har mye høyere aktivitet.
Det er vel en tendens vi ser.
Bare for å vise TSD, så kan den fremstå på denne måten her.
Det er bra å konkretisere litt.
At det kan høres veldig mystisk ut.
Men det er til slutt et desktop som du forholder deg til der du jobber.
Som vanlig, bare at det er virtuelt.
Og så i tillegg har man nettsider, våre webtjenester, som har en integrasjon med plattformen.
Så har vi et bilde av en GPU der.
For å peke mot at vi har tung infrastruktur i bakgrunnen, det er også kjempeviktig.
At det ikke bare er en desktop, du har tilgang til kraftige, rene ressurser.
Og en haug med logoer for programvare, kjente programvare.
Viktig prinsipp at du kan velge hvilken programvare du skal bruke.
Vi viser mer av dette i løpet av dagen.
Går fullført gjennom nettskjema.
Jeg prøvde å pushe det til at vi kunne ha 25-årsjubileum, men noen utviklere var meget bestemte.
Nei, det er 23.
Jeg er veldig vant med å legge på når jeg oppgir tall, men akkurat der fikk jeg ikke lov til det.
Så tenkte jeg at det er gøy med 23-årsjubileum, det er nesten som å være 46, som er litt sånn samme sjanger, føler jeg.
Nettskjema er servieløsningen vår, som har blitt en veldig bra løsning.
Vi har høy utviklingstakt på nettskjema, og vi har veldig mange brukere.
Jeg stiller lett skutt ut at vi har 100 000 aktive brukere, men har ikke helt grunnlag for det.
Men jeg vil tippe meg opp mot det, for det var vel 60 000-70 000 forrige gang jeg sjekka i antall personer
Vi skal få en gjennomgang av nye features som har kommet.
Det har skjedd mye utvikling med nettskjema.
Siden den har fått et stort teknisk løft, som muliggjør det mye mer for oss å lansere nye features.
Nettkjema er i stand til å levere data inn til TSD.
Der òg har det skjedd mye den siste tida, rundt hvordan du får tilgang til dataene.
Skal ikke snakke om hvordan det var før, men det var mye dårligere før.
Det var et mirakel at du fikk tak i det før, liksom.
Det var så vidt du fikk tak i det selv.
OK, men vi nevner ... Peter Gard sa litt om EduCloud.
Educloud er jo en mer moderne utgave av TSD òg, på én måte, samtidig som ... Og mange bruker educloud til det som er definert som kategori røde data.
Det er jo forskjellige vurderinger som må gjøres rundt bruken av educloud.
Men på sett og vis kan vi òg si at educloud nå er der vi kjører alt som ikke skal være i TSD.
Det er litt prinsippet.
Vi har blitt veldig gode på å samle inn masse data.
Og noen ganger er det sånn at alle datoene samles inn.
Det har ikke plass på én maskin.
Vi må bruke et større anlegg for å få samla det inn.
Nei, for å få gjort beregninger på det.
Derfor trenger vi fortsatt HPC-anlegg.
Og så er det også et GPU-bilde som ... Hva betyr HPC?
Hva står det?
High Performance Computer.
Som på norsk supercomputer?
Ja, det var dansk supercomputer.
Hvis dere skal si HPC, så ser dere hva det er.
Si supercomputer.
Hva er en supercomputer?
Er det ...?
Er det én, eller hvor mange computere er det i EFOX?
I EFOX er det noen og førti noder, altså maskiner.
En node er en maskin.
Ja.
Og 20 av dem har GPU-er, og rester har de ikke.
De har vanlig CPU.
CPU er Computing Processing Unit, og GPU er Graphical Processing Unit.
Men Fox er jo da et konsept, er det riktig å si?
Ja, det kan du på en måte si.
Når vi kjøper kraftige datamaskiner i dag som ikke skal i TSD, så skal det i Fox.
Det er noe med at der skal vi kunne gjenbruke mer av det vi kjøper inn av havrør, egentlig.
Ja.
For det er mye som trenger jern, ikke bare disse tradisjonelle jobbene.
I løpet av dagen i Lagos kan vi vise hvordan alle som vil, kan gå inn og kjøre regnejobber på Fox.
I gamle dager, typisk 2022 og sånt, så måtte du kunne programmere en del for å klare å sende jobber inn på Fox.
Nå er det ikke sånn lenger.
Det er jo en endring.
Jeg fant et bilde på nett som min kollega hadde på en presentasjon.
Det står 'This is Kolossus'.
Hva er Kolossus?
Kolossus er broren til Fox, men den står i TST.
Broren eller lillebroren?
Broren.
Jeg tror de er ca.
tvillingbrødre.
Det er jo sensitive data, så der er vi avhengige av å kunne kjøre ...
Så da kunne man ikke brukt en skitjeneste isteden.
Her er det mest disk, egentlig.
Ja, du ser en disk eller sånne ... Åtte peterbein til høyre der.
Ja, noe sånt noe.
Men det her er også et nåværende kolossus.
Der kan vi kanskje nevne det at vi ...
Innskudd?
Når vi kjøper GPU-er og CPU-er og lignende til TSD, så skal det være en kolossus.
Det er en del av vår nye strategi nå, at vi skal ha mye mer delte ressurser teknisk.
Fordi vi klarer sikkerhetsmessig nå å gjøre det på en ekstriktiv måte.
Og som et grønt universitet skal vi ikke ha CPU-er og GPU-er som står og eidler.
Hva heter den GI-modellen som lager bilder som vi kjører?
Det viser vi etterpå.
Men du hadde laget et bilde som jeg fikk av deg, og det var ... Hva var instruksjonen til det bildet?
Ja, det her er jo ... For jeg spurte om bildet av Kolossus og Fox.
Er Kolossus en ulv?
Tydeligvis.
Det her er jo ukjent fra før av.
Ser han ut som storebroren, faktisk?
Jeg ba om et bilde fra Mars, og tydeligvis kan han ta av seg hjelmen der.
Så Kolossus er nok en ulv eller en rev.
Har du noen final remarks her, Leon?
Nei, jeg må ha noe å si etterpå.
Ikke si alt med en gang.
Men da tar vi spørsmål, ja.
Du må ikke spørre for detaljert, for da kommer det seinere, antagelig.
Men er det noen spørsmål, så kan vi ta det nå, sånn før vi setter i gang.
Håper dette ga en lite sånn overordna oversikt over de tjenestene vi har.