[Automatisk tekstet av Autotekst med NB Whisper. Kan inneholde feil.] Jeg skal begynne med å snakke, og så skal jeg hoppe over til en demo etterpå.
Det første jeg har lyst til å snakke om, er noe som er litt usynlig når vi gjør det riktig.
Og dessverre ikke usynlig når vi gjør det dårlig.
Og det er stabilisering av tjenesten som helhet.
Det er veldig viktig å ha en tjeneste som er tilgjengelig.
Hvorfor skal man si noe om det?
Ja, fordi vi har dessverre hatt problemer med lagringssystemet.
Og en del nettverk av og til.
Og man kunne ha sagt at ja, vi har jobbet med det.
Og vi har vært mer stabile, og så ferdig med det.
Men jeg har lyst til å grave litt mer inn i hva det betyr.
Så skal vi snakke litt om hva som foregår når man bruker DSD.
Du har jo en datamaskin som kobler opp mot en remote desktop via en brannmur.
Og den virtuelle maskinen snakker med en lagringsløsning via samme brannmur.
Grunnen til at vi har denne brannmuren, er å sikre at data er trygt i DSD og i hvert sitt prosjekt.
At man ikke kan få tak i andre data.
Men det kan skape problemer.
Og jeg tenkte at vi kan fort snakke gjennom det som heter The Internet Protocol for å belyse problemet.
Så kort sagt så ...
Må man sende data fra én datamaskin til en annen datamaskin?
Og la oss si at data du har lyst til å sende, er en setning som ... This is some data.
Hva gjør du med det?
Du deler opp dette i mindre biter helt til du har null og én.
Og disse blir da representert på et fysisk nivå av enten strøm eller lys.
Om du bruker fiber eller ikke.
Og så går den fra én maskin til en annen.
Men igjen - dette i TSD går gjennom en brannmur.
Og hva skjer hvis man går tapt av en av disse pakkene?
Da kommer hele setningen ikke fram.
Så hele protokollet er lagt opp til å kunne oppdage når disse pakkene går tapt, og da sende dem på nytt.
Og det er da det skjer problemer, for da må ting vente.
Ok, pakkene har ikke kommet fram.
Jeg må spørre på nytt.
Jeg må vente.
Og så plutselig fungerer programvaren din ikke lenger.
Og det er dette vi har jobbet med ganske lenge for å bli kvitt.
Her ser du en graf over tapte pakker på brannmuren.
Og vi har sett av og til at vi går tapt for datatrafikk.
Det er ikke i seg selv et problem fordi protokollen er designet slik at det skal håndtere dette, men av og til så kan programvaren slite med det.
Og vi har nå heldigvis fått til å ha grafen på null i nå flere måneder.
Det bidrar til stabilitet i tjenesten som helhet.
Vi har brukt mye energi og tid på dette.
Det er som sagt et arbeid som er på en måte usynlig, men ekstremt viktig.
På lagringssiden, vi bruker et system som er lagret av IBM, og vi har veldig tett dialog med dem for å kunne forstå problemer, feilsøke.
Det har vi også brukt mye tid på.
Og heldigvis har vi i det siste hatt mye bedre stabilitet.
Og brannmuren også.
Det er en åpen kildekodeoperativsystem som heter FreeBSD, som vi bruker.
OK, nå er vi ferdig med internettprotokollen og brannmuren.
Nå skal jeg bare gå gjennom de større samarbeidsprosjektene som vi er med i. Gart nevnte gjenbruk av medisinsk data.
På EU-nivå så ser EU nå på å etablere det som kalles European Health Data Space.
Det er en regulation som skal mene noe om hvilke krav gjelder analyser om, når man skal dele ...
Hva må til for å kunne bruke medisinske data fra Sverige i ditt analyserom?
Hvordan skal du sikre det?
Der er vi med i et prosjekt som heter 'Towards European Health Dataspace'.
Vi skal si fra hva vi tenker.
Hva er riktig i forhold til krav.
Prosjektet som ser på det, er et samarbeid mellom Folkehelseinstituttet, tidligere E-Helse, Helsedirektoratet, Norsk Helsenett og mange andre.
Prosjektet heter Fairskeer provision and use of health data in Norway.
Det er et prosjekt som heter Eask en trøst, som ligner litt Spohin-prosjektet.
Men her skal vi etablere det som vi tenker på som en slags blueprint, for å lage et beligget forskningsmiljø.
Så hvis du skal være med i dette økosystemet, hvis du vil kunne tilby en analyse rom, hvordan kan du bygge opp dette?
Vi har sett at i Norge så har vi jo ...
Tre forskjellige løsninger for å jobbe med sensitive data.
Vi har TSD.
I Bergen har man Safe.
Og i Trondheim har man Hunt Cloud.
Vi ønsker å samarbeide, gjøre det lettere å ta i bruk disse tre sammen.
Så vi har opprettet et konsortium som heter NOR3.
Og når vi deltar i EU-prosjekter og snakker med forskjellige departementer, så snakker vi nå med én stemme under Nordtre.
Det er veldig bra, for da kan vi være enda mer tydelige på hva vi syns er riktig, og forhåpentligvis gjøre det enklere for forskerne.
Når de f.eks.
har noe data som ligger i Safe eller Huntcloud eller TSD og ønsker å flytte det, da kan vi kanskje bygge disse plattformene videre for å kunne samhandle bedre.
Det siste punktet her er at regjeringen har en strategi for persontilpasset medisin.
Jeg er litt usikker.
Det er mange planer.
Men en av planene er å etablere et nasjonalt genomsenter, der man kan lagre genomdata.
Her er det snakk om klinikk og forskning, men vi vet at det er tett koblet sammen.
Så det er nå et prosjekt for å finne ut av hva et nasjonalt genomsenter skal bli.
Og de er med i prosjektet for å hjelpe til med konseptualisering.
Og å realitetsorientere arbeidet.
Hva er det folk faktisk trenger når de forsker på data?
Og her prøver vi å se på gjenbruk av eksisterende løsninger, slik at man ikke dytter pengene borte.
Ja, 'single sign on'.
Vi vet at dere ikke liker å logge inn.
Så vi skal kvitte oss med så mange som mulig innloggings...
Vi vil ha det slik at du logger inn én gang for TSD som helhet.
Så vi jobber mot dette.
Senere skal vi vise fram tjenesten som heter Andeman, som du finner i EduCloud.
Det er et webgrensesnitt mot iPerformance Computing.
Det skal vi også få til i TSD, slik at du kan bruke Colossus og PC uten å måtte lære noe om køsystemet.
Du kan fyre opp en nettleser i din virtuelle maskin i TSD og ta i bruk kjente programvarer som om det var på et desktop.
Da kan du bruke kraftige ressurser uten å måtte lære ingenting.
Det er veldig bra, for da kan du bruke mer tid på selve forskningen.
Og nå en kort demo av nye tjenester.
Dette er nå inne i TSD, og nå har jeg åpnet en nettleser.
Da åpner det automatisk på en Start-side, som heter Start.
Veldig fint navn, som funker på både engelsk og norsk.
Start og Start.
Veldig fornøyd med det.
Og her kan du etter hvert finne mer informasjon.
Du kommer til å publisere mer informasjon her.
Og en liste over interne tjenester.
Så på sikt vil vi jo ha flere tjenester her.
Men du ser f.eks.
nettskjemaportalen.
Jeg skal ikke vise det fram nå.
Men veldig viktig at vi har fått det til.
Etter ti år i drift, så har vi endelig en startside som er automatisk tilgjengelig.
Jeg vil vise dere en ny tjeneste som heter Tables.
Det er en veldig generisk Excel-Google-sheet-aktig tjeneste som vi har lansert for ett prosjekt, i samarbeid med Nubu.
De bruker det som et slags registerverktøy.
De har en kontaktdatabase med forskjellige familier.
De henter inn samtykke.
Men det er en veldig generisk interface mot data.
Vi vet ikke helt hvordan det kan være nyttig for dere.
Så vi bare satte det i Prod.
Og du kan bruke det, gi tilbakemelding, si fra om det er noe du ønsker.
Men for å vise ... Du kan ha en tabell, og så kan du gjøre endringer.
Og så kan du si hvorfor vi er demo.
Og så kan du se på alle endringer.
Det som gjør det annerledes fra Excel, er at det har mindre funksjonalitet.
Det blir alltid sånn.
Vi skal ikke prøve å være Excel.
Men det som er veldig viktig her, er sporbarhet over alle endringer.
Så her ser du en endringslogg til tabellen.
Når endringen har blitt gjort, hvem har gjort det?
Og - veldig viktig - hvorfor man har gjort den endringen.
Så hvis man har et samarbeid der du har en del manuelt arbeid, du må holde styr på ting, og du må vite hva som har endret, hvorfor, og kommunisere i et team, da kan dette være et veldig nyttig verktøy.
Og så kan man ha tilgangsstyring, f.eks.
på hvilke tabeller folk kan ha tilgang til.
Dette kan være et slags internt registerverktøy på sikt.
Vi har også ... Nå er jeg ikke i TSD lenger.
Nå er jeg i min nettleser på denne maskinen, men jeg har også ...
Du er jo innsiden og utsiden.
Så det er TSD-tjenesten som er tilgjengelig utenfor TSD.
Og det heter RUSK.
Det er en beta-tjeneste, men det er risikostyringsverktøy.
Vi skal ta det i bruk selv, og vi tenker at det kan være nyttig for andre også.
Det er rett og slett gjenbruk av tables, og her har vi ... Det er ikke en virkelig ros, dette, men det er rosverktøy.
Og igjen ...
Det som er ekstremt viktig, er at du kan se på et risikoelement, og hva som har endret, og hvorfor.
Og her har du ekstremt godt datagrunnlag for å ta beslutninger når du gjør risikovurderinger.
Fordi man lagrer endringer, så kan man ha en tidsserie.
Over risikoelementer.
Hva er ... Du kan gjøre spørringer ...
Hvordan er risikoprofilen i dag i forhold til i fjor samme tid?
Har det blitt bedre?
Hvorfor?
Osv.
Fra et utviklerperspektiv kan man lenke til et spesifikt risikoelement.
Så når de utvikler ... Når vi utvikler ... Når dere kanskje utvikler noe ... Og du gjør en kodeendring som er rettet mot å ...
Et eller annet tiltak knyttet opp til en risiko, så kan du bruke denne lenke i din pull request.
Her kommer en endring.
Jeg skal fortsette noe som har noe med dette risikoet å gjøre.
Vi vil gå bort fra Excel, og har verktøy som kan integreres med arbeidshverdagen vår.
Hvis dere har prosjekter som trenger ROS-analyser, så kan dette på sikt være noe for dere også.
Hvis du har TSD-prosjekt, så kan du ta det i bruk automatisk.
Takk.
Spørsmål?
Så hvis du har prosjekter som trenger en roseanalyse ... Det er veldig mange som trenger en roseanalyse.
Så jeg må bare prøve å grave av litt math først.
Det er altså et system for roseanalyser som er på vei ... Eller er det lansert?
Det er lansert for bare oss, men det er i full produksjon.
Det eneste vi trenger å gjøre, er å gjøre det tilgjengelig for andre prosjekter.
Nå klarer du ikke å logge inn med andre TSD-prosjekter, men vi har allerede fortsatt det.
Så det er foreløpig et litt internt rosverktøy for oss som jobber med TSD, men vi ser for oss at dette blir et generelt rosverktøy for alle som bruker TSD.
Ja, og for alle, egentlig, som må ha rosanalyser.
Det må de fleste.
Men vi hater å bruke Excel til ROS-arbeidet.
Det blir bare sånne filer som svever rundt, og ingen aner hvor de er.
Og hvilken fil er liksom den som man skal bruke, egentlig?
Så vi vil kvitte oss med det.
Og vi mener at hvis vi klarer å ta dette i bruk selv, da må det være nyttig for andre også.
Vi får se at dette kommer det mer om etter hvert.
Vi vil tilby dette til bredere bruk.
Men vi har laget et avansert risiko- og sårbarhetsanalyseverktøy.
Som vi selv har tatt i bruk.
Det var et spørsmål der oppe.
Jeg lurer på den tabelltjenesten du viste.
Vil den kunne ha et API, slik at man kan kontakte det med script, for da kan det ligge trygt?
Jeg skulle ha sagt det, at selvfølgelig har det en API.
Alt er API-basert, så du kan få tilgang til det.
Lag et eget grensesnitt hvis du ikke er fornøyd eller trenger mer funksjonalitet.
Selvfølgelig.
Samme gjelder risikostyringsverktøy.
Det er også en API som ligger under der.
Så du kan hente ut all data og gjøre dine egne analyser.
Man kan laste opp TSV-filer også.
Eller man må opprette tabellen fra scratch.
Ja, det er mulig vi jobber litt med å finne ut hvordan man skal skrive datasetter, da.
Men ja, det er tanken.
At folk nå kan få mer tilgang til dataene via API-er, er jo en stor endring de siste årene, egentlig.